Požiadavky na záverečný projekt
Minimálne kritériá na záverečné práce sú nasledovné:
Práca musí spĺňať formálne náležitosti (obálka, anotácia, ...), ktoré stanovujú školské predpisy a  platné normy STN a  ISO (napr. pre citovanie: STN ISO 690, STN ISO 690-2, atď.), a  obsahové kritériá, uvedené najmä v aktuálnych akreditačných spisoch. Niektoré obsahové a formálne úpravy rieši usmernenie rektora STU 1/2010, zo dňa 25.2.2010 (e-mail, Metodické opatrenie č. 1 / 2010-N). Náležitosti záverečnej práce, kontrola overenia originality a jej sprístupnenie). Bol vytvorený na základe usmernenia MŠ SR 14/2009 zo dňa 27.8.2009, nám doručené e-mailom 13.1.2010 (Metodické usmernenie 14/2009-R z 27.augusta 2009 o náležitostiach záverečných prác, ich bibliografickej registrácii, kontrole originality, uchovávaní a  sprístupňovaní). Podrobnosti boli na fakulte doplnené prodekanom Vladimírom Jančárikom (obal, titulná strana, zadanie, atď. zadáva sa cez AIS a  tlačí sa výhradne zo systému AIS v  preddefinovanom formáte, práca sa povinne odovzdáva v  elektronickej forme na vykonanie kontroly originality, atď.!).  
Práca musí byť predložená v  stanovenom termíne a v  požiadavkách určenom počte (tri obsahovo rovnaké, nerozoberateľnou väzbou viazané exempláre), pričom  musí dodržať predpísanú formu.
Práca musí byť napísaná v slovenskom jazyku, v odbornom štýle, bez vážnejších gramatických chýb, ktoré boli kontrolované minimálne vstavaným korektorom textového editora. Môže byť napísaná aj v  inom, svetovom jazyku, na základe žiadosti, ak tá bola v  dobe voľby témy so súhlasom vedúceho učiteľa doručená a  schválená pre tento účel menovanou komisiou garantom študijného programu. 
Ak práca obsahuje elektronické výstupy, musia byť k práci priložené na médiu vhodnom na archiváciu (CD/DVD, nie iba on-line zverejnené). Médiá musia byť v  označenom obale, ktoré sú nerozoberateľne pripevnené do  prílohovej časti práce.
Práca musí byť dielom predkladateľa a  musí citovať všetky použité zdroje. V práci sa nesmú  nachádzať state prevzaté z  neoznačených, iných zdrojov, bez možnosti zistenia pôvodu. Doslovne alebo len obsahovo prevzaté časti musia byť riadne a  dobre viditeľne označené a  citované podľa platných noriem (ISO 690, ISO 690-2).
Práca musí byť z odboru aplikovaná informatika.
Doporučený obsah a štruktúra práce vo všeobecnosti:
Abstrakt v slovenskom a anglickom jazyku Stručná charakteristika zadania bakalárskej práce, predovšetkým výsledkov práce v slovenskom a anglickom jazyku, každá v rozsahu max. 1 strany A4, na samostatných stranách (hlavička + cca 20 riadkov vlastného textu). Abstrakt musí obsahovať: 

• názov školy
 
• názov fakulty (ústavu)

• študijný program 

• meno autora bakalárskej práce 

• názov bakalárskej práce 

• vedenie bakalárskej práce (pri internom zadávateľovi - meno vedúceho práce, pri externom zadávateľovi - meno vedúceho bakalárskej práce a aj meno pedagogického vedúceho bakalárskej práce 

• mesiac, rok odovzdania bakalárskej práce 

• vlastný text 

Abstrakt musí byť v texte umiestnený hneď za zadaním práce. 

Obsah

Prednú časť práce tvoria Abstrakt a  Obsah, ktoré môžu byť doplnené ďalšími dvoma časťami (nepovinné časti). Všetky sú uvedené na samostatných stranách a  majú názvy:

Zoznam ilustrácií a  tabuliek  

Zoznam skratiek a  symbolov

Úvod
Z  formálneho hľadiska bežne sa nečísluje, alebo ak sa čísluje, má potom číslo nula - 0 Úvod. Úvod je prvou kapitolou jadra práce. Tak, ako v  prípade iných, hlavných kapitol s  jednočíselným číslovaním, sa nedáva za číslom bodka. Od tejto časti sa počíta rozsah práce, preto nesmie chýbať v práci. 
Z  obsahového hľadiska treba jej venovať náležitú pozornosť. Pozor! Úvod práce nie je úvod do riešenej problematiky, ale vzťahuje sa na celú prácu. Obsahuje celkový zámer práce a  pred začatím práce vytýčené konkrétne ciele autora, z  ktorých pri riešení autor vychádzal. Úvod do riešenej problematiky je až v  ďalšej časti práce. Po úvode sú ďalšie kapitoly, ktorých poradie je nemenné, ale obsahovo sa prispôsobujú charakteru práce („vedecko – odborná“, „implementačná“, „experimentálna“ a  „rešerš“ ich podrobnejší popis je v  ďalšej časti tohto dokumentu). Sú to:

1 Analýza problému Táto časť bakalárskej práce, vhodne delená do podkapitol, má 

• poskytovať obraz o stave riešenia daného problému známeho z preštudovanej literatúry (nielen informácie z prednášok, prípadne skrípt a katalógov), 

• porovnanie podobných riešení, ich kategorizáciu, podľa charakteru bakalárskeho projektu, 

• zdôvodnenie voľby spôsobu riešenia a stručný opis celkového spôsobu riešenia (napr. v opise sa treba sústrediť na prípadné modifikácie použitých štandardných metodík a ich zdôvodnenie z hľadiska splnenia cieľov projektu). 

2 Opis riešenia Táto časť bakalárskej práce, tiež vhodne delená do podkapitol, obsahuje opis výsledkov riešenia jednotlivých etáp práce. Typické etapy riešenia sú: 

• Špecifikácia požiadaviek 

• Návrh 

• Implementácia (ak to zadanie požaduje) 

• Overenie riešenia. 

Treba podľa možností vychádzať zo známych prístupov. Táto časť práce závisí od konkrétneho zadania. Je dôležité prezentovať návrhové rozhodnutia, alternatívy, ktoré sa zvažovali pri riešení a samotný návrh riešenia zadaného problému. Štruktúra textu by mala vychádzať zo zadanej úlohy, ktorá sa rieši. Najmä v tejto časti študent preukazuje svoj originálny prístup k riešeniu problémov a kritické myslenie. 

3 Zhodnotenie Hlavné výsledky práce, prípadne porovnanie s inými prístupmi, možné smery ďalšieho rozvíjania. Tu sa musí presne špecifikovať, čo je pôvodné a čo riešiteľ prebral. 

4 Technická dokumentácia 
Konkrétny obsah technickej dokumentácie závisí od povahy riešeného problému. Samotný jej obsah a rozsah závisí aj od účelu vytvoreného produktu, výsledkov experimentu a pod.)

5 Záver
Záver práce nie je totožný s  časťou zhodnotenie výsledkov! Podobne ako úvod, vzťahuje sa na celú prácu a  nie len na samotné riešenie. Obsahuje krátke hodnotenie splnenia vytýčených cieľov z  časti Úvod, ktoré boli stanovené pre celú prácu. Je samostatná kapitola a povinná časť práce.

6 Literatúra – (v netechnických prácach má táto časť najčastejšie názov Zoznam bibliografických odkazov) spracováva sa podľa normy STN ISO 690 (tlačené publikácie) a STN ISO 690-2 (elektronické publikácie) - obsahuje v  práci doslovne, alebo obsahovo citovanú, poprípade parafrázovanú myšlienku z  literatúry, najčastejšie od iných autorov. Slúži na jednoznačnú identifikáciu prevzatých častí, preto na každú citovanú literatúru musia ukazovať referenčné body v  texte! Je to posledná, povinná časť práce, ktorá sa započítava aj do rozsahu práce. Ďalšie časti ako kapitoly už nečíslujeme, pričom ich strany môžu mať číslovanie. Niektoré vzorové príklady uvádzania zdroja sú podrobnejšie popísané v  časti Príloha X.

Prílohy sú nepovinnou časťou práce a  preto sa nezapočítava do rozsahu práce. Ak máme prílohy, sú uvedené na samostatných stranách, s  prehľadným zoznamom na prvej strane tejto časti, napr. Zoznam príloh, Príloha A, Príloha B, atď. Strany môžu byť priebežne číslované alebo od pôvodného číslovania odlišne číslované ale aj nečíslované. V  závere časti Prílohy môže byť na samostatnej strane nepovinná časť Bibliografia.

Bibliografia (ak je) obsahuje necitovanú, doplňujúcu literatúru, ktorá pomáha čitateľovi pochopiť tému, ale nie je nutnou podmienkou pochopenia témy (aj bez nej to dokáže, len nie tak efektívne).

Elektronický nosič (CD, DVD, atď.) s  kompletnou digitálnou verziou tlačenej formy práce, vrátane príloh, zdrojových kódov funkčných, na inštalovanie pripravených programov (aplikácií) a  iných, vo všeobecnosti ťažko opísateľných ale potrebných častí. Musí mať obal, pomocou ktorého sa pevne pripevní do práce. Nosič musí mať popis obsahu a  meno autora.

Pôvodnosť je charakterovo veľmi dôležité hľadisko hodnotenia práce. V  práci autor musí jasne vymedziť pôvodnosť dokumentu, najčastejšie podľa kategorizácie, ktorú uvádzame v  nasledujúcich častiach.

Z  hľadiska takejto kategorizácie prác sú obsahovo najhodnotnejšie pôvodné dokumenty, v  ktorých sú vo veľkej prevahe myšlienky nové, predtým inde nezaznamenané. Z  hľadiska pôvodnosti diplomové a  záverečné práce len málokedy môžeme do tejto kategórie zaradiť. V  nich skôr len určité kratšie úseky vykazujú takéto vlastnosti. 
Pomerne často môžeme ich charakterizovať ako sumarizačné dokumenty, v  ktorých vo väčšine častí práce autor tému spracováva na základe viacerých zdrojov, sumarizuje poznatky a  dáva tak lepší prehľad o  problematike.
Časté sú medzi prácami aj kompilačné dokumenty, ktoré informácie získané z  rôznych zdrojov zaraďujú podľa autorom určeného poradia tak, aby ozrejmili problematiku z  iného pohľadu ako dokumenty skoršie. Poznamenávame, že podľa platných akreditačných spisov takéto práce prakticky nemôžu splniť všetky, v  spisoch stanovené kritériá záverečných prác. Z  uvedených dôvodov takúto prácu študentom technického zamerania nemožno odporúčať.  
Je zrejmé, že ak sú práce správne vypracované a  nie sú len mechanickým opisovaním dokumentov, všetky predtým charakterizované typy môžu prinášať nové pohľady a  poznatky o problematike, preto by ich význam nemal byť podceňovaný.

Poznámka: Podrobnejší, vo všeobecnosti platný popis problematiky nájdete na:

http://elearn.elf.stuba.sk/moodle/
potom zvoliť Cvičné predmety (nie študentov) a vybrať z  ponuky:
Písomné práce a normy - ISO690
Aktuálny vstupný kód môžete získať od vedúceho práce.
 
Práca typu "Vedecká/odborná":
Práca sa zaoberá riešením otvoreného vedeckého/odborného problému (napr. dôkaz/vyvrátenie hypotézy, vytvorenie metodiky/smernice, ...), kladie sa dôraz na vedecký prínos, matematické dôkazy a  podobne.
V analýze musí byť jednoznačne sformulovaný skúmaný problém.
V analýze musia byť preskúmané existujúce riešenia.
V práci by mali byť používané vhodné formalizmy a zaužívaná terminológia v  odbore.
Výsledky práce by mali byť porovnané (minimálne kvalitatívne) s existujúcimi riešeniami. 
Výsledky môžu byť podporené simuláciami/experimentmi (viď: "experimentálna práca").
Výhodou: Výsledky boli/sú pripravené na publikovanie minimálne v rámci ŠVOČ.
Práca typu "Implementačná":
Práca sa zaoberá implementovaním konkrétneho programu alebo knižnice na riešenie zadaného problému, dôraz práce je na (rozsiahlu) implementáciu.
V analýze musia byť preskúmané existujúce riešenia, použiteľné komponenty, cieľová platforma.
Analytická časť práce by mala (aspoň stručne) sumarizovať problémovú oblasť /napr. pri riešení aplikácie na tvorbu elektronického podpisu definovať čo to je EP, aké sú naň kladené požiadavky, ...) a obsahovať relevantné odkazy na literatúru.
V analýze musí byť jednoznačne sformulovaný skúmaný problém vo forme softvérovej špecifikácie.
Ak sa jedná o riešenie využívajúce databázy, návrh riešenia musí obsahovať dátový model.
Ak je práca súčasťou väčšieho celku, návrh riešenia musí obsahovať model komponentov s vyznačenou časťou riešenia, pokrytou v  práci.
Ak sa jedná o riešenie s používateľským rozhraním, návrh riešenia by mal obsahovať schematický návrh predlôh zobrazených na zobrazovacom prvku (LCD, CRT monitor, riadkový zobrazovač, atď.) a  navigácie.
Ak sa využíva objektovo – orientovaný  prístup, návrh riešenia by mal obsahovať diagram tried.
Ak sa jedná o knižnicu, návrh riešenia by mal obsahovať špecifikáciu navrhnutých rozhraní a typické scenáre použitia.
Opis implementácie by mal dať základný obraz o implementačných technikách, použitých menných konvenciách, rozsahu riešenia, spôsobe integrácie do väčšieho celku, finálny vzhľad zobrazených vstupných a  výstupných informácií, predlôh zobrazovača. Vhodným doplnkom je bloková schéma alebo vývojový diagram programu, aplikácie.
Výsledok musí byť otestovaný. V práci by mali byť uvedené relevantné výsledky testov a obmedzenia existujúcej implementácie (napr. výkon, časové alebo HW nároky, nároky na OS, či bolo riešenie už reálne nasadené...).
Výsledok by mal byť porovnaný s inými riešeniami (ak také existujú).
V elektronickej prílohe musí byť priložené funkčné a  testovateľné riešenie, používateľská príručka, a musia byť zverejnené zdrojové kódy a návod na kompiláciu (ak to nie je možné z licenčných dôvodov, musí to byť v práci presne uvedené).
Práca typu "Experimentálna":
Práca sa zaoberá experimentálnym riešením/overením konkrétneho vedeckého alebo inžinierskeho problému, dôraz práce je na vykonanie experimentov.
Analytická časť práce by mala sumarizovať problémovú oblasť spolu s relevantnými odkazmi na literatúru.
V analýze musí byť jednoznačne sformulovaný skúmaný problém a cieľ experimentálneho skúmania.
Návrh riešenia by sa mal zaoberať spôsobom riešenia problému (implementácia softvéru na testovanie, spôsob využitia existujúceho softvéru (napr. Matlab), použité meracie prístroje, využitá existujúca metodika) tak, aby experiment bol kedykoľvek zopakovateľný. 
V práci musí byť uvedená presná metodika a podmienky výsledných experimentov (testy by sa mali dať na základe popisu reprodukovať).
Experimentálne výsledky musia byť vhodnou formou sumarizované, prezentované (tabuľky, grafy) a  interpretované.
Výsledky je potrebné porovnať s  teóriou, resp. predpokladmi, alebo inými známymi výsledkami z  literatúry.
Výhodou: Výsledky sú vedecky prínosné a dajú sa prezentovať minimálne v rámci ŠVOČ.
Práca typu "Rešerš":
Charakteristické rysy práce typu „rešer“ uvádzame pre úplnosť prehľadu. Poznamenávame, že podľa platných akreditačných spisov takéto práce prakticky nemôžu splniť všetky, v  spisoch stanovené kritériá. Z  uvedených dôvodov takúto prácu študentom technického zamerania nemožno odporúčať.
Práca sa zaoberá vytvorením prehľadu existujúcich riešení a relevantnej literatúry v nejakej konkrétnej oblasti, dôraz je na šírku a hĺbku pokrytia problematiky a efektívnu sumarizáciu aktuálneho stavu v  oblasti. 
Práca musí mať stanovený jednoznačný cieľ a určenie (napr. študijná pomôcka, porovnávacia štúdia, podklady bezpečnostnej analýzy), a tento naplniť.
Práca by mala sumarizovať problémovú oblasť spolu so základnými definíciami.
Práca by mala obsahovať zaradenie skúmanej problematiky do kontextu historického a  odborného.
Skúmaná problematika musí byť vhodne rozčlenená do príslušných domén a  čiastkových  problémov (podproblémov).
Práca musí obsahovať metodiku tvorby rešerše.
Práca musí pokrývať aktuálne zdroje.
Práca by mala citovať pôvodnú literatúru, nie odvodené zdroje. Pramene z ťažko zistiteľných zdrojov, v  plnom rozsahu  len málokedy overiteľným obsahom  (napr. typu Wikipedia), by sa mali používať len výnimočne, na doplnenie súčasného pohľadu na problém. 
Ak je to možné, práca by mala obsahovať praktické overenie navrhovaného riešenia (napr. pri rešerši softvérových knižníc ich odskúšanie v  praxi, atď.).
Ak je to možné, práca by mala obsahovať sumárne kvalitatívne a kvantitatívne porovnanie skúmaných riešení.
Abstrakt (abstract) – krátka a  výstižná charakteristika obsahu celej práce spolu s  kľúčovými slovami. Spravidla ho píše autor (100 až 250 slov výnimočne až do 500 slov, podľa rozsahu práce). Synonymom slova abstrakt je referát. Umiestňuje sa na začiatku práce. Okrem abstraktu v  slovenskom jazyku (povinný), sa odporúča uviesť abstrakt aspoň v  jednom svetovom jazyku. Formu abstraktu upravuje norma ISO 214:1976 Documentation – Abstract for publications and documentations. Pôvodne abstrakt písala iná osoba ako autor.
Anotácia – „je krátka poznámka alebo vysvetlivka týkajúca sa dokumentu alebo jeho obsahu, ktorá niekedy obsahuje veľmi krátku charakteristiku. Spravidla sa spája k  bibliografickému popisu dokumentu alebo k  bibliografickému odkazu  na dokument“ (Katuščák, 1998, s. 43).